Cercador
ANTIC CAMPANAR O TORRE DE LA PLAÇA DE LLANCÀ A L’EMPORDÀ SOBIRÀ
Un relat de: Antonio Mora VergésAmb l’arribada de l’estiu, alhora que les calors, tornem a gaudir de les cròniques del Feliu i la Montserrat, que ens expliquen en aquesta ocasió, la curiosa història de la Torre romànica de Llança, en terres de L’Empordà sobirà.
![](http://4.bp.blogspot.com/-3yqaKAwXuaI/T-bzQEtHagI/AAAAAAAAUGM/3qGctWlrUKo/s320/1%2Btorre%2B1.jpg)
La torre ocupa el sector septentrional de la plaça Major, a uns trenta metres de distància de l'actual església de Sant Vicenç. Es tracta de l'únic vestigi conservat de l'antiga església medieval de Sant Vicenç, actualment desapareguda. És una torre de planta quadrada, amb la coberta piramidal de quatre vessants i distribuïda en dues plantes. La porta d'accés, que ocupa tota l'amplada del mur de llevant de la construcció, és d'arc apuntat i està bastida amb pedra desbastada i lloses de pissarra, disposades a sardinell. Els quatre paraments presenten, al pis superior, dues finestres d'arc apuntat bastides en pedra i, damunt seu, un parell d'òculs també de pedra. A les façanes de tramuntana i migdia, sota les finestres anteriors, hi ha dues obertures més d'arc rebaixat. Es conserva una altra obertura a la part inferior del parament de migdia i, en general hi ha diversos forats de bastida. El cloquer presenta un coronament de merlets esglaonats refet. L'interior de la torre mostra testimonis de reformes tardanes a les quals pertanyen les voltes actuals. La de la planta baixa és bastida amb pedruscall, mentre que la superior és rebaixada i bastida amb maons disposats a pla. La construcció és de rebles de pissarra i argamassa, amb lloses treballades bastament als angles.
![](http://1.bp.blogspot.com/-h7wD1zA9u3Y/T-bzWEmAUgI/AAAAAAAAUGY/hmGRwK4APWc/s320/1%2Btorre2.jpg)
La torre va ser reformada l'any 1891 amb la col•locació de campanes, la qual cosa va afectar part de l'estructura original del campanar, ampliant els finestrals de la façana que dona a la plaça. Aquestes encara repicaren fins l'any 1912-15, quan finalment fou aixecat el campanar que hi ha a la parròquia, quedant l'altre en desús.
Durant els anys 80, el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i la Diputació de Girona, conjuntament amb l’Ajuntament de Llançà, endegaren un projecte de neteja i restauració de l'edifici. En aquesta intervenció es varen treure els diferents cables elèctrics que es recolzaven a la torre, es restauraren les arestes, buits, finestres i murs interiors i es reparà la coberta. Per últim es va fer una neteja a fons tant de l'interior com de l'exterior. Actualment està rehabilitat i s'utilitzà tant de oficina de turisme com a sala d'exposicions. La torre tenia adossada una casa a la part inferior del costat occidental i n'havia tingut una altra a llevant, que fou enderrocada fa uns anys, guanyant així espai públic i dignificant la construcció.
![](http://4.bp.blogspot.com/-3yqaKAwXuaI/T-bzQEtHagI/AAAAAAAAUGM/3qGctWlrUKo/s320/1%2Btorre%2B1.jpg)
La torre ocupa el sector septentrional de la plaça Major, a uns trenta metres de distància de l'actual església de Sant Vicenç. Es tracta de l'únic vestigi conservat de l'antiga església medieval de Sant Vicenç, actualment desapareguda. És una torre de planta quadrada, amb la coberta piramidal de quatre vessants i distribuïda en dues plantes. La porta d'accés, que ocupa tota l'amplada del mur de llevant de la construcció, és d'arc apuntat i està bastida amb pedra desbastada i lloses de pissarra, disposades a sardinell. Els quatre paraments presenten, al pis superior, dues finestres d'arc apuntat bastides en pedra i, damunt seu, un parell d'òculs també de pedra. A les façanes de tramuntana i migdia, sota les finestres anteriors, hi ha dues obertures més d'arc rebaixat. Es conserva una altra obertura a la part inferior del parament de migdia i, en general hi ha diversos forats de bastida. El cloquer presenta un coronament de merlets esglaonats refet. L'interior de la torre mostra testimonis de reformes tardanes a les quals pertanyen les voltes actuals. La de la planta baixa és bastida amb pedruscall, mentre que la superior és rebaixada i bastida amb maons disposats a pla. La construcció és de rebles de pissarra i argamassa, amb lloses treballades bastament als angles.
![](http://1.bp.blogspot.com/-h7wD1zA9u3Y/T-bzWEmAUgI/AAAAAAAAUGY/hmGRwK4APWc/s320/1%2Btorre2.jpg)
La torre va ser reformada l'any 1891 amb la col•locació de campanes, la qual cosa va afectar part de l'estructura original del campanar, ampliant els finestrals de la façana que dona a la plaça. Aquestes encara repicaren fins l'any 1912-15, quan finalment fou aixecat el campanar que hi ha a la parròquia, quedant l'altre en desús.
Durant els anys 80, el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya i la Diputació de Girona, conjuntament amb l’Ajuntament de Llançà, endegaren un projecte de neteja i restauració de l'edifici. En aquesta intervenció es varen treure els diferents cables elèctrics que es recolzaven a la torre, es restauraren les arestes, buits, finestres i murs interiors i es reparà la coberta. Per últim es va fer una neteja a fons tant de l'interior com de l'exterior. Actualment està rehabilitat i s'utilitzà tant de oficina de turisme com a sala d'exposicions. La torre tenia adossada una casa a la part inferior del costat occidental i n'havia tingut una altra a llevant, que fou enderrocada fa uns anys, guanyant així espai públic i dignificant la construcció.
l´Autor
![Foto de perfil de Antonio Mora Vergés Foto de perfil de Antonio Mora Vergés](/imatges_autors/81299.jpg?rnd=1352022891)
6933 Relats
1205 Comentaris
5548921 Lectures
Valoració de l'autor: 9.72
Biografia:
Antonio Mora Vergés, l'Argentera 1951, col·laborador del setmanari La Forja de Castellar del Vallès, Nova Tarrega, de Tàrrega , Diari de Sabadell, La Tosca de Moià, El Balcó de Montserrat de Vacarisses.Editor del blog :
coneixercatalunya.blogspot.com ,
col·laborador de les pàgines web www.guimera.info, i els diàris digitals de : www.moianes.net
http://www.naciodigital.cat/manresainfo/
http://www.naciodigital.cat/llusanes/
http://www.naciodigital.cat/elripolles/
http://www.baixllobregatdigital.cat/
e.mail mora.a@guimera.info
e.mail amora@moianes.net
email guimera.mora@gmail.com
Últims relats de l'autor
- IN MEMORIAM. JOAN BAPTISTA FRANCESC ANTONI ESCOFET PALAU. UN CADAQUESENC QUE S’ESTIMAVA EL LLOC ON VA NÈIXER.
- EL PARK GÜELL. DEL SOMNI AL MALSON.
- IN MEMORIAM. ESGLÉSIA DE SANTA MARTA A LA RIERA DE SANT JOAN. LA BARCELONA QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- TENIU DADES DE L’AUTOR DE LA CAPELLA DEL FOSSAR DE MONTESQUIU ADVOCADA AL CRIST DE LA BONA MORT?. OSONA.
- CAPELLA DE SANT JAUME DEL CARCS /CARDS. SANT PERE DE RIBES. EL GARRAF
- L’ESGLÉSIA QUE RETRATAVA MOSSÈN EDUARD ROYO CRESPO A CUBELLS, ERA SANT BARTOMEU DE PUGIS?. LA NOGUERA.
- QUINA ADVOCAVIÓ TENIA LA CAPELLA DE LA CASA DE FRANCESC BURÉS REGORDOSA?. BARCELONA
- TENIU IMATGES DE LA IMATGE DE LA MAREDEDÉU DEL PRAT I DEL INTERIOR DE LA SEVA CAPELLA?. SANT JOAN DE LES ABADESSES. EL RIPOLLÈS
- QUINA ADVOCACIÓ TÉ O TENIA L’ERMITA DEL BALIS?. SANT VICENÇ DE MONTALT. EL MARESME
- LA CONFISCADA CASA DEL DR. RICARD MARTÍ MARTÍ A SANT ANDREU DE LLAVANERES.
- HISTÒRIES DEL PAIS ORIENTAL
- IN MEMORIAM. LA TORRE QUE RETRATAVA EL JOSEP SALVANY BLANCH, ERA LA TORRE MACIÀ? . EL CANET DE MAR QUE EL TEMPS S’ENDUGUÉ.
- SANTUARI DE NÚRIA. OBRA CABDAL DEL JOSEP DANÉS TORRAS. EL RIPOLLÈS
- IN MEMORIAM DE SANTA MADRONA A SANT GENIS DELS AGUDELLS. BARCELONA
- ROSES DE NADAL AL MAIG. POTSER SI QUE HI HA UN CANVI CLIMÀTIC, OI?.